Kehalisest kasvatusest vabastamiste analüüs aastate kaupa ühe kooli näitel
|
|
- Todd Carr
- 6 years ago
- Views:
Transcription
1 Kehalisest kasvatusest vabastamiste analüüs aastate kaupa ühe kooli näitel Eneli Põld, Kristjan Port Tallinna Ülikool, Terviseteaduste ja Spordi Instituut Võtmesõnad: kehalisest kasvatusest vabastus, sotsiaalne kõrvalejäetus ühistegevustest, inaktiivsuse süvenemine Uurimistöö analüüsib tervisetõendite sisu ja rolli kooliprogrammis ettenähtud kehalise kasvatuse eesmärkide täitmisel nelja õppeaasta jooksul ajavahemikul Tabasalu Ühisgümnaasiumis. Tõendeid iseloomustavateks tunnusteks olid tõendi väljaandja, tõendi kestus ja tõendil märgitud vabastuse põhjus. Neid tunnuseid võrreldi erinevate vanuserühmade ning poiste ja tüdrukute vahel. Ilmnes, et suurimad kehalisest kasvatusest vabastajad on lapsevanemad, kes annavad ka valdava osa ühepäevastest tõenditest; haigusest taastumiseks ettenähtud tõendid täieliku vabastusena kehalisest kasvatusest annavad välja mitteprofessionaalid ning vabastuste hulk ohustab õppekava ülesannete saavutamist. Uurimistöö eesmärgiks on kooliõpilaste kehalisest kasvatusest vabastavate tõendite probleemkohtade esiletõstmine. Uurimistöö probleemiks on õpilaste esitatavate koolitööst vabastatavate tõendite arvu kasv aasta-aastalt. Tervise Arengu Instituudi koolitervishoidu kajastavad haigestumiste andmed on ebapiisavad. Eesti Haigekassa koolitervishoiuteenuse aruanded näitavad, et keskmiselt 58% Eesti lastest on terviseprobleemideta, kuid samas tunnistatakse, et see kokkuvõte on tehtud ebapiisava valimi baasilt (1). Juba 18. sajandil ütles kuulus prantsuse arst Tissot, et liikumine võib oma mõjuvusega asendada igasugust arstimit, kuid ka kõik maailma ravimid pole suutelised asendama liikumise mõju. Haigestumine põhjustab lapse osalise sotsiaalse isolatsiooni. Haiget last ähvardab ala- või ülehooldamine. Sõltuvalt last tabanud haiguse olemusest ja raskusest ning rehabilitatsiooni metoodikast võib tekkida nn suletud ring, mille katkestamine on väga vaevanõudev, eriti kui on tegemist geneetiliselt väheste kehaliste eeldustega või väheliikuva lapsega. Suletud ringi sattunud lapsed põevad kogu kooliaja ja on pidevalt vabastatud kehalise kasvatuse tundidest. (2). VALIM JA MEETOD Uurimuses vaadeldi ühes koolis (Tabasalu) nelja õppeaasta jooksul (2000/01, 2002/03, 2003/04, 2004/05) ühtekokku 588 õpilase esitatud 3068 õppetööst vabastavat tõendit. Kõik tõendid klassifitseeriti järgmiselt: tõendi saaja (nimi, vanus, sugu), tõendil esitatud põhjendus, tõendi väljaandja, tõendi kestus, tõendi väljaandmise aeg ning tõendi tõttu sooritamata kehalise kasvatuse tundide arv. Andmete analüüsis rakendati kirjeldava statistika meetodeid (keskmised, standardhälve). Võrdlevas analüüsis kasutati keskmiste võrdlust, variatsioonanalüüsi ja andmete klassifikatsiooni meetodeid. Olulisuse ni- 853
2 vooks oli p 0,05. Analüüsimisel kasutati statistilist tarkvara SPSS V ,500 TULEMUSED Vabastavate tõendite analüüsist selgus järgmine: 1. Nelja aasta keskmine sooritamata kehalise kasvatuse tundide hulk on 13,5% ehk keskmiselt 12 ± 9,3 kehalise kasvatuse tundi lapse kohta (vt tabel). Kahel viimasel vaatlusaastal küündis II kooliastme (4. 6. klass) õpilaste tervisetõendite alusel sooritamata kehalise kasvatuse tundide osakaal 17,5%-ni ning III kooliastme (7. 9. klass) õpilastel 16,8%-ni, sealjuures 9. klassil koguni 20,7%-ni. Poiste keskmine uuritaval perioodil oli 9,7 ± 8,2 tundi (suurim puudumiste arv 43 tundi). Tüdrukute vastav arv oli 12,9 ± 9,5 tundi (suurim 69). Tabel 1. Tervisetõendi alusel sooritamata kehalise kasvatuse tundide arv, õppetööst vabastatud päevade arv ja vabastatute osakaal Õppeaasta Keskmiselt sooritamata kehalise kasvatuse tunde Õppetööst kõrvalejäämise osakaal (%) 2000/01 9 ± 8,6 9,3 2002/03 14 ± 9,5 13,4 2003/04 12,7 ± 8,2 15,5 2004/05 13,8 ± 10,3 15,8 Kui vabastustele lisada veel spordirõivaste koju unustamise ja/või põhjuseta puudumise tõttu sooritamata tunnid, siis peaks tõsiselt muretsema kehalise kasvatuse eesmärkide ja ülesannete täitmise võimalikkuse pärast! 2. Keskmiseks tõendi kestuseks osutus 4,5± 7,7 päeva (vt jn 1). Vabastuse kestus sõltus soost (p < 0,05) ja vanusest (p < 0,05). Poiste tervisetõendid olid pikema kestusega ning tõendeid kirjutati neile harvem kui tüdrukutele. Peamine tõendite kirjutaja oli lapsevanem. Alates 6. klassist domineerivad tüdrukutel lühikeseks perioodiks kooli meditsiiniõe välja antud tõendid. Esinemissagedus 2,000 1,500 1, Vabastuse kestus päevades Joonis 1. Väljaantud tõendite kestuse jaotus. 3. Vaadeldes ühepäevaseid kehalise kasvatuse tunni vabastusi õpilaste kohta, selgus, et poistele kirjutatati vabastusi harvem (1,4 ± 2,7 versus 3,2 ± 3,0; p < 0,01). Enim oli ühe päeva kestnud tõendeid välja antud kolmandal vaatlusaastal, s.o 2003/04. õppeaastal, kui ühepäevased tõendid moodustasid 69,9% kõigist esitatud tõenditest; nelja vaatlusaasta kohta kokku 61,6% (vt jn 2). Tabasalu spordikompleksis valmis aasta kevadel Ühepäevaseid vabastusi lapse kohta keskmiselt / / / /2005 Õppeaasta Joonis 2. Õpilase kohta keskmiselt välja antud ühepäevaste vabastuste dünaamika aastati. Statistiliselt oluline erinevus 2000/2001. õa-l ja ülejäänute vahel (p < 0,01); 2002/2003. õa erineb järgmistest (p < 0,01); 2003/2004. ning 2004/2005. õa vahel erinevus puudub. 854
3 ujula ning sügisest oli kõikidel klassidel ette nähtud osa kehalise kasvatuse tunde sooritada ujumistunnina. Kõrvaldades ujumisest vabastused, jääb ühekordsete tõendite määraks 2002/03. õppeaastal 27,47%: 2003/04. õppeaastal 45,3% ning 2004/05. õppeaastal 42,5%. Võrreldes 2000/01. õppeaastaga, kus ujumist üldse ei olnud, oli ühekordsete tõendite osakaal vaid 8,2%. Nagu nähtub, jääb ühepäevaste tõendite arv ujumisest vabastavate tõendite kõrvaldamisel siiski endiselt suureks. Võimalik, et enamik ühekordseid tõendeid on alusetud, kuna teadaolevalt kulgevad haigused harva ühe päevaga. 4. Õppeaastate kaupa erineb esitatud tõendite arv suuresti. 1. vaatlusaastal jäi 80% õpilaste tõendite arv kahe korra piiresse, 2. aastal esitas 80% õpilastest õppeaasta jooksul kehalisest kasvatusest vabastavaid tõendeid kuni 8 korral, 3. aastal esitas 80% õpilastest õppeaasta jooksul kuni 10 tõendit, 4. aastal kuni 11 tõendit. Esimesel vaatlusaastal (2000/01. õa) oli lapse kohta keskmiselt vaid 1,8 ± 1,8 tõendit. See arv suurenes ujumise lisandumisega 2002/03. õppeaastal 6,0 ± 3,0 tõendini lapse kohta ning jätkas kasvuteed ka järgnevatel õppeaastatel. 2003/04. õppeaastal oli keskmiselt 7,2 ± 4,0 tõendit lapse kohta ja 2004/05. õppeaastal 7,2 ± 4,3 tõendit. Nagu nähtub, on tõenditega vabastuste trend kasvuteel. Omaette küsimuseks jääb, kuivõrd see kajastab laste tervisliku seisundi halvenemist, sest tõend ei näita tegelikku haigestumist. Keskmine tervisetõendite esitamise arv oli järgmine: I klassis 2,85 korda aasta jooksul lapse kohta; II klassis 4,1 korda; III klassis 4,2 korda; IV klassis 5,4 korda; V klassis 8,4 korda; VI klassis 7,6 korda; VII klassis 7,5 korda; VIII klassis 6,1 korda; IX klassis 7,3 korda aasta jooksul lapse kohta. Seoses vanusega lüheneb tõendite kestus. Mida nooremad lapsed, seda pikem on tõendi kestus. 5. Aastatega üldarsti tõendite osakaal aina väheneb. Kui esimesel vaatlusaastal oli üldarsti välja kirjutatud tõendeid 75%, siis viimasel vaatlusalusel aastal vaid 13%. Võimalikke seletusi on mitu: lapsed ei haigestu enam nii palju; lapsevanemate antav diagnoos on muutunud pealiskaudsemaks; arsti konsultatsioon on muutunud keerulisemaks (tasuline koduvisiit, arsti juurde minnakse vaid tõendi järele). Kõige rohkem annab vabastusi lapsevanem (keskmiselt 67%, p < 0,01), arsti (21%) ja meditsiiniõe (12%) vahel oluline erinevus puudub (vt jn 3). Sisuliselt teostavad lapsevanemad võimu, milleks neil seaduslikku õigust ei ole. Eesti seaduste järgi on laps koolikohuslane kuni 9. klassi lõpetamiseni või 17. eluaasta täitumiseni. Kuna kehaline kasvatus kuulub riiklikusse aineprogrammi, ei tohiks meditsiinihariduseta isikutel olla õigust õpilase vabastamiseks kehalise kasvatuse programmi täitmisest. Seega ei ole lapsevanemal õigust kirjutada tõendit, mis vabastaks lapse täielikult kehalisest kasvatusest. 100% 80% 60% 40% 20% 0% 23% 2% 75% 73% 7% 20% 2000/ / / /2005 lapsevanem kooli med-õde üldarst Joonis 3. Tõendite andjate osakaal õppeaastati väljakirjutatud tõendite arvu järgi. 69% 17% 14% 77% 11% 13% Pärast teist Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse (REKK) korraldatud 855
4 Keskmiselt vabastuste kordi lapse kohta ümarlauanõupidamist 16. märtsil aastal, kus arstid, kehalise kasvatuse õpetajad ja REKKi töötajad arutasid kehalisest kasvatusest vabastuste teemat, otsustas Tallinna Perearstide Seltsi juhatus 17. aprillil 2007, et alates 1. septembrist 2007 väljastatakse tõendeid ainult meditsiinilise näidustuse olemasolu korral ning ainult lapsevanemale, mitte koolile (3). Usutavasti väheneb uue otsuse jõustumise järel arstivisiitide arv tunduvalt ning suureneb lapsevanemate poolt ebapädevate tõendite kirjutamine. Haigestumiste statistika näitajad on seejärel aga veelgi ebatäpsemad, kuna statistika ei registreeri mitte haigestumisi, vaid arsti poole pöördumisi. Kuigi arsti kirjutatud tõendite osakaal on aastatega tugevalt vähenenud, ilmneb, et arst annab endiselt välja samas koguses tõendeid (p < 0,01), vanematõendite ja kooli meditsiiniõe väljakirjutatud tõendite arv ühe lapse kohta on aastatega samas suurenenud (vt jn 4) / / / /2005 Õppeaasta Tõendi andja arst lapsevanem med-õde Joonis 4. Vabastuste arv lapse kohta keskmiselt väljaandjate ja aastate järgi. Statistiliselt oluline erinevus tõendi andjate vahel (p < 0,01); aastate vahel kombineerituna tõendi andjaga. 6. Vabastused jagunevad tõendite väljaandjate järgi diagnoositi. Korrespondentsanalüüs võimaldas hinnata haiguste ja väljaandjate omavahelist seotust. Selgus, et tõendi väljaandjatele on iseloomulik ka kindel diagnooside kogum. Näiteks on pea- ja kõhuvalutõendite peamiseks väljaandjaks lapsevanem: 91,3% (p < 0,01). Keerulisemate diagnooside puhul, näiteks operatsioonijärgsed tervenemisperioodid, respiratoorsed haigestumised, kopsu- ja põskkoopapõletikud, annab tõendi 100%-l juhtudest arst (p < 0,01). Kooli meditsiiniõde kirjutab neelupõletiku diagnoosi puhul arstiga võrdväärselt tõendeid. Üldiselt annab lapsevanem kogu aasta enamiku tõenditest ja peaaegu kõikides haigusklassides, välja arvatud viirushaigused ning erinevad põletikud. See tähendab, et lapsevanem kirjutab tõendid diagnoosi kohta, milles ta ei ole pädev. Klassifikatsioonianalüüs aitas välja tuua külmetushaigusega vabastatud tõendite jaotumise klassiti (p < 0,01), lähtudes väljaandjatest klassini on kooli meditsiinitöötaja välja antud tõendite osakaal nullilähedane, peamiseks tõendi kirjutajaks külmetushaiguste puhul on selles vanuses lapsevanem ning 21% tõendeist annab spetsialist klassis on meditsiiniõe osalus tõendite väljakirjutamisel 19,5% ning see osalus suureneb veelgi, ulatudes klassis 31%-ni. Kui meditsiiniõe kirjutatud tõendite osakaal vanusega suureneb, siis arsti omade tähtsus väheneb (p < 0,01). Kõhu- ja peavalu diagnooside puhul on üllatav, et kui kuni 5. klassini kirjutab 95% nendest tõenditest lapsevanem ning kooli meditsiiniõe roll on tühine 1,4%, siis vanemate õpilaste puhul lapsevanemate roll väheneb ning kooli meditsiiniõe osalus suureneb oluliselt (p < 0,01). 7. Keskmine lapsevanemate tõendite kestus on 1,5 ± 1,6 päeva; keskmine meditsiiniõe tõendite kestus on 1,9 ± 2,0 päeva; keskmine üldarsti tõendite pikkus on 15,9 ± 10,7 päeva. Mõnes perearstikeskuses anti külmetushaiguste ja kõhuprobleemide puhul tavapärase 856
5 kahenädalase kehalisest kasvatusest vabastuse asemel kolmenädalasi vabastusi. Klassiti võttes oli suurim tõendite hajuvus 6. klassis. JÄRELDUSED 1. Vabastavate tõendite arvu ei saa pidada väikseks: tervise ettekäändel on viimasel kolmel aastal keskmiselt välja antud 6,9 ± 3,9 tõendit õpilase kohta, neist 61,6% on ühepäevased vabastused (sagedasim on 4 tõendiga õpilaste arv; pooltel oli 6 või enam tõendit). Kirjanduslike allikate andmeil on normaalne, kui laps haigestub aastas 7 10 korda (4 6). Käesolev uuring puudutab 9kuulist õppeperioodi ning andmed hõlmavad vaid kehalise kasvatuse vabastusi. 2. Tervisetõendite enamuse annab mittespetsialistist lapsevanem (² ³ kehalisest kasvatusest vabastavatest). Lühikesed vabastused on enamasti välja kirjutanud lapsevanem ning väga harva arst. Alla 4. klassi on arsti roll peaaegu olematu. Kõige sagedamini on lapsevanema välja antud vabastused 1-päevased. Lapsevanemate ja meditsiiniõe vabastuste kestuses erinevust ei ole, küll aga erinevad mõlemad oluliselt arstide vabastuste kestusest. Mida lühema perioodiga on tõend, seda suurem on tõenäosus, et selle on andnud lapsevanem. 9 ja enam päeva kestva tõendi on enamasti välja andnud arst. 3. Vabastused ei diferentseeri kehaliste harjutuste doseerimist. Tervisetõenditele ei kirjutata lubatud tegevusi, vaid laps vabastatakse täielikult kehalise kasvatuse tunni tööst. Tuginedes kirjanduslikele allikatele, võib hinnanguliselt arvata, et osalise vabastuse määramisega väheneks kehalisest kasvatusest vabastavate tõendite arv ligikaudu 70 80% võrra. Kirjanduse põhjal selgus, et kerge hingamisteede põletik ilma üldiste infektsiooninähtudeta ei takista kerget sportimist ning laps võiks olla vabastatud osaliselt (keelatud tegevused on ujumine, vastupidavustreening, kergejõustik), vältida tuleb võistluspingutust (2, 7 9). Kerge füüsiline tegevus võib isegi tugevdada haige immuunsust valgete vereliblede arvu suurenemise näol (10, 11), samuti võib külmetushaiguste korral tegeleda jõuharjutustega, vältides maksimumilähedasi koormusi (12). 4. Seesugune tervisetõendite andmise praktika ohustab kooliprogrammi ülesannete täitmist: vabastavate tõendite tõttu jääb sooritamata üle 10% kehalise kasvatuse tundidest. Õppekava on koostatud maksimaalset osavõttu arvestades, aidates kaasa õpilaste igakülgsele füüsilisele ja harmoonilisele arengule. Kehalise kasvatuse tundide arvu koolis peetakse isegi väikseks, kuna see ei taga lastele minimaalsetki liikumistarvet ja väikse vähendamisel on tagajärjed kurvemad. SOOVITUSED 2006/2007. õppeaastal otsustas Tabasalu Ühisgümnaasiumi kehalise kasvatuse aineühendus loobuda lapsevanemate tõendite vastuvõtmisest ning suunas lapsed vanematõendiga kooli meditsiinitöötaja juurde. Tulemusega jäädi rahule. Meedik otsustas, kas laps vabastada täielikult, osaliselt või ainult ujumisest. Seega pidid vanematõendi puhul õpilasel kaasas olema spordirõivad. Õpilased harjusid uue nõudega kiiresti ja ka lapsevanemad olid mõistvad. Ainsad probleemid, mis tekkisid, olid pikk järjekord arstikabineti ukse taga ja seoses sellega mõningate õpilaste hilinemine tundi. Pean vajalikuks jätkata Eestis uurimistööd haigestumistest tulenevate tõendite põhjendatuse kohta ning haigusjärgsel taastumisperioodil tehtava kerge füüsilise tegevuse mõju kohta tervenemisprotsessis. Teiseks on oluline koolitada ning teha teavitustööd tõendi väljaandjate ja tõendi saajate hulgas. Reaalselt ei ole ju keegi huvitatud laste arengu pidurdamisest. Paraku, käesoleva uuringu valguses, toimitakse just nii. Võimalik, et see leiab aset teadmatuse tõttu. Täismahus saab uurimistööd lugeda internetis kport@tlu.ee 857
6 KIRJANDUS 1. Maran L, Suits S, Uder L. Eelkoliealiste laste tervishoiu korraldus. Kontrolliaruanne. Tallinn: Riigikontroll; Lk php?dokument=13493&liik=kiri 2. Maiste E, Matsin T, Utso V. Tervise ja kehalise töövõime arendamine noorukieas. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus; Lk Tiirmaa L. Ministeeriumi terviseprotokoll annab lootust vabastustõendite probleemi lahendamiseks. Eesti Kehalise Kasvatuse Liidu teabeleht Ajakaja; apr Pärlist M. Sageli ülemiste hingamisteede haigusi põdev laps; URL pdf/200511/maarjaparlist.pdf 5. Kiudma T. Ägedad hingamisteede nakkused. Murdmaasuusatamise treeneri kutse I II astme õppematerjalid. Eesti Suusaliit; URL eok.ee/dokument_open.php?dokument_id= Kalvet M. Adenoidid. Kodutohter 2006;7: Vuori I, Taimela S (koostajad). Liikumine ja meditsiin (tõlk. K. Rehemaa). Tallinn: Medicina; Bricklin M. Kuidas vaigistada valu (tõlk. M. Kivik). Tallinn: Suur Eesti Raamatuklubi; Lk Nieman D. Smart slacking. Prevention 1994;46(10): Bee P. The workout. TimesOnline (UK); 2005 Nov 8. women/body_and_soul/article ece 11. American Council on Exercise. Can exercise reduce your risk of catching a cold? San Diego: ACE Publications; p Sick Days. Weider Publications: LLC, a subsidiary of American Media. Joe Weider s Muscle and Fitness 2001;62(1):28. SUMMARY The dynamics and features of exemption from physical education during a school year The objective of the current research was to study the potential impact of health condition on the basis medical certificates on the fulfilment of the requirements of the compulsory study plan of physical education. METHODS. The study gives a general overview for 4 school years through analysis of information from medical certificates, taking into account the validity of a certificate and other characteristics. RESULTS. The majority (three out of four) of medically grounded certificates were written by parents. Parents also wrote the majority of one-day medical certificates. It was found that during the study period the number of certificates had multiplied, in particular, those issued by parents. Compared to girls boys were exempted from studies less often, but the duration of certificates for girls was longer. Comparison of visits to medical professionals showed that boys mostly visited family practitioners whereas girls presented to school doctors. On the basis of the certificates issued by the medical staff of the school as well as by general practitioners, it can be concluded that health related study omission rate increases during puberty. CONCLUSION. It was found that the number of certificates is substantial and increasing; the majority of medically grounded exemptions from physical education are issued by nonprofessionals; the exemptions are often not justified as in the case of most ailments, moderate physical activity is allowed unless these are infection-related symptoms like fever, muscular pain, headache, etc. As a consequence, successful fulfilment of the compulsory study plan in physical education is endangered. 858
Väiketuulikute ja päikesepaneelide tootlikkuse ja tasuvuse võrdlus
Väiketuulikute ja päikesepaneelide tootlikkuse ja tasuvuse võrdlus Rein Pinn Eesti Päikeseenergia Assotsiatsioon EnergoGen Päikeseenergia ja paneelid Toodab sooja Vaakum torukollektor Plaatkollektor Päikeseenergia
KEHALISE KASVATUSE ÕPETAMISE TINGIMUSED JA OLUKORD EESTI KOOLIDES
Spordikoolituse- ja Teabe Sihtasutus KEHALISE KASVATUSE ÕPETAMISE TINGIMUSED JA OLUKORD EESTI KOOLIDES UURINGU ARUANNE EESTI VABARIIGI KULTUURIMINISTEERIUMILE Vastutav täitja: Lennart Raudsepp Täitjad:
Eesti Haigekassa DRG piirhinna ja piiride arvutamise metoodika hindamine
www.pwc.ee DRG piirhinna ja piiride arvutamise metoodika hindamine Eesti DRG hinnakujunduse süsteemi ülevaade I Kokkuvõte Lisad Lembitu 10 10114 Tallinn Lugupeetud Tanel Ross Erki Mägi Juhtivkonsultant
Ehitisintegreeritud fotoelektriliste päikesepaneelide tootlikkus ja majanduslik tasuvus Eesti kliimas aastal 2011
Ehitisintegreeritud fotoelektriliste päikesepaneelide tootlikkus ja majanduslik tasuvus Eesti kliimas aastal 2011 Annika Päsik Majandus-ja Kommunikatsiooniministeerium Sisukord Eesmärk Päikesekiirgus Eestis
VALGE SÄRK PÕHIKANGAS TWO FOLD
VALGE SÄRK TWO FOLD S0 2-PLY POPLIN T0 2-PLY TWILL U06 2-PLY ROYAL- OXFORD V SMALL HERRINGBONE Laitmatult valge särk on ajatu klassika. Oma puhtuses võimaldab see kombineerimist mis tahes teiste värvidega.
Eesti Sporditeabe Sihtasutus. NOORTE SPORDIHARRASTUSE STRUKTUUR JA ARENGUVÕIMALUSED (uuringu aruanne)
Eesti Sporditeabe Sihtasutus (töö teostaja: TPÜ spordisotsioloogia labor) NOORTE SPORDIHARRASTUSE STRUKTUUR JA ARENGUVÕIMALUSED (uuringu aruanne) Vastutav täitja: Mait Arvisto Täitjad: Joe Noormets Kalju
Praktikumi ülesanne nr 4
Järjestikskeemid - Koodlukk I07 - Digitaalloogika ja -süsteemid Õppejõud: Priit Ruberg Ülari Ainjärv 1/4 I07 - Sisukord 1. Ülesande püstitus!... 1. Lahendus!... 1.1. Automaadi mudel!... 1.. s0 - s14 (Moore)!....3.
Eesti koolide seitsmendate klasside õpilaste oskused matemaatikas rahvusvahelise Kassex projekti valgusel
Eesti koolide seitsmendate klasside õpilaste oskused matemaatikas rahvusvahelise Kassex projekti valgusel Jüri Afanasjev, Margit Nerman, Tartu Ülikool 1. Kassel-Exeter projekt Niinimetatud Kassel-Exeteri
KURTNA KOOLI KLASSI ÕPILASTE RAHULOLU- UURINGU TULEMUSED
KURTNA KOOLI 5.-9. KLASSI ÕPILASTE RAHULOLU- UURINGU TULEMUSED Koostaja: Kadri Pohlak Kurtna 2012 Sisukord 1. SISSEJUHATUS... 3 2. RAHULOLU ERINEVATE VALDKONDADEGA... 4 2.1. ÕPPETÖÖ... 4 2.1.1. Õppetöö
jõudlusega ning vähendab võrra.
Põhifunktsioonid Aktiivne energiajuhtimine Aktiivse energiajuhtimise funktsioon reguleerib energiatarbimise taset ja jahutusvõimet, juhtides kompressori mootori maksimaalset sagedust. Ülim energiatõhusus
Tartu Ülikool Psühholoogia osakond. Margit Tamm. Algklasside õpilaste verbaalsete võimete hindamine. Individuaalse ja grupitestimise võrdlus
Tartu Ülikool Psühholoogia osakond Margit Tamm Algklasside õpilaste verbaalsete võimete hindamine. Individuaalse ja grupitestimise võrdlus Magistritöö Juhendaja: Eve Kikas, PhD Läbiv pealkiri: Verbaalsete
Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused Sotsiaal- ja humanitaarteaduste õppetool
Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused Sotsiaal- ja humanitaarteaduste õppetool ARGO SIBUL 9. põhikursus Kadettide kehaliste võimete muutus KVÜÕA-s esimese õppeaasta jooksul Lõputöö Juhendaja dotsent Aasa Must
Elekter päikesest Eestis aastal Andri Jagomägi, Ph.D. Tallinna Tehnikaülikool Materjaliteaduse Instituut
Elekter päikesest Eestis aastal 2012. Andri Jagomägi, Ph.D. Tallinna Tehnikaülikool Materjaliteaduse Instituut Küsitlus Milline peaks olema päikesest elektrit toova süsteemi tasuvusaeg aastates, et Te
Tartu Ülikool Sotsiaal- ja Haridusteaduskond Haridusteaduste instituut Klassiõpetaja õppekava
Tartu Ülikool Sotsiaal- ja Haridusteaduskond Haridusteaduste instituut Klassiõpetaja õppekava Liis Seero TARTU LINNA 3. JA 6. KLASSI LASTE ARVAMUSED JA OOTUSED SÕPRUSE OLEMUSE KOHTA Magistritöö Juhendaja:
KAS ENERGIA ON EESTIS ODAV VÕI KALLIS?
KAS ENERGIA ON EESTIS ODAV VÕI KALLIS? Rita Raudjärv, Ljudmilla Kuskova Energia on ressurss, milleta on tänapäeva elu raske ette kujutada tundub enesestmõistetavana, et see on pidevalt olemas. Erilise
JÄRELTULIJALIJA e. Küsimustele vastab direktor Sirje Kautsaar
JÄRELTULIJALIJA e E. VILDE NIM. JUURU GÜMNAASIUMI LEHT ee e ee e NR 38 APRILL 2011 Küsimustele vastab direktor Sirje Kautsaar Sirje Kautsaar. Kuna meie kooli juhib nüüd uus direktor, tegime intervjuu,
Natalja Levenko. analüütik. Elukondlik kinnisvaraturg a I poolaastal I 1 I
Natalja Levenko analüütik Elukondlik kinnisvaraturg 25. a I poolaastal I I 25. a I poolaastal. Makromajanduse ülevaade MAJANDUSKASV Eesti Panga hinnangul Eesti majanduskasv kiireneb, kuid jääb aeglasemaks
KÄSIRAAMAT WALDORFKOOLI LAPSEVANEMALE
KÄSIRAAMAT WALDORFKOOLI LAPSEVANEMALE Käsiraamat on koostatud 2011. aastal Eesti Vabade Waldorfkoolide ja -lasteaedade Ühenduse projekti Waldorfkool on haridussüsteemi loomulik osa raames. Projekti rahastas
Mees, kelle kinnisideeks on tehtud töö kvaliteet
Kiili koolis ülejärgmisel õppeaastal kaks vahetust SUURED MUUDATUSED ABIVAHENDITE TEENUSES Kiili muusikud Harju suurkontserditel KIILI LEHT KIILI VALLA AJALEHT / WWW.KIILIVALD.EE E Usun, et on põhjust
K ägu. Eesti Bioloogia ja Geograafia Õpetajate Liidu toimetised
K ägu Eesti Bioloogia ja Geograafia Õpetajate Liidu toimetised Tallinn 2008 Eesti Bioloogia ja Geograafia Õpetajate Liit Eesti Bioloogia ja Geograafia Õpetajate Liit on 1993. aastal loodud vabariigi bioloogia
KÄSIRAAMAT WALDORFKOOLI LAPSEVANEMALE
KÄSIRAAMAT WALDORFKOOLI LAPSEVANEMALE Käsiraamat on koostatud 2011. aastal Eesti Vabade Waldorfkoolide ja -lasteaedade Ühenduse projekti Waldorfkool on haridussüsteemi loomulik osa raames. Projekti rahastas
Head lapsevanemad! Aasta 2009 hakkab läbi saama ning peagi on kätte jõudmas jõuluaeg ja aasta lõpp. Jõuluaeg on kindlasti meelespidamise
X X X U-16 vanuseklassi võrkpallivõistkond võitis Saaremaal Eesti Spordiliidu Jõud karikavõistluse. NR. 31 Talvepäikese pikkades varjudes elavad kuusepuud. Metsa all lumelohkudes hõbedane härmakelluke
Kaarel Zilmer Tallinna Ülikooli Terviseteaduste ja Spordi Instituudi dotsent
TOIMETUS Peatoimetaja Rein Jalak Kujundaja Eli Üksküla TOIMETUSKOLLEEGIUM Peeter Lusmägi Eesti Olümpiakomitee liikumisharrastuse juht Ühendus Sport Kõigile peasekretär Tõnu Seil Eesti Vabariigi Kultuuriministeeriumi
NOORTE KODANIKUKULTUUR MUUTUVAS ÜHISKONNAS
NOORTE KODANIKUKULTUUR MUUTUVAS ÜHISKONNAS Üle-eestilise kodanikukasvatuse kordusuuringu lõppraport Anu Toots Tõnu Idnurm Maria Ševeljova Tallinn 2006 2 SISUKORD Tänusõnad 5 EESSÕNA: Muutused ühiskonnas
Naabrireeglid klassifitseerimisel
Tartu Ülikool Matemaatika-Informaatika Teaduskond Matemaatilise Statistika Instituut Semestritöö: Naabrireeglid klassifitseerimisel Autor: Raivo Kolde Juhendaja: Jüri Lember 9. detsember 2004. a. Sisukord
Euroopa Sotsiaaluuring (ESS) Eestis
Euroopa Sotsiaaluuring (ESS) Eestis 22 september 2016 Tallinn Mare Ainsaar ESS koordinaator Eestis Kava Mida peab teadma ESSist (pea kõik meeles ja räägi inimestele edasi) Kuidas vältida keeldumisi Ankeedi
LISA 1. SILUMINE. e) Kanname andmed tabelisse L1.1 ja liidame kokku:
LISA 1. SILUMINE. Andmete silumine on andmete statistilise töötlemise võte, mis võimaldab kõrvaldada juhuslikke hälbeid ja välja selgitada nähtuskäigu trende. Käesolevas uuringus kasutati silumist inimkannatanutega
Aasia riikide elanike kulutused välisreisidele (miljardites eurodes)
TURISM JAAPANIST EESTISSE JAAPANI ELANIKE VÄLISREISID Jaapani elanike arv on 127 miljonit. 2.a. tegid Jaapani elanikud 17,1 miljonit välisreisi 1. Reiside arv on pikka aega püsinud laias laastus samas
This document is a preview generated by EVS
EESTI STANDARD EVS-EN 171-:2000 Alumiinium ja alumiiniumisulamid. Tõmbetoorikud. Osa : Erinõuded mehaanika alal kasutamiseks (välja arvatud keevitamine) Aluminium and aluminium alloys - Drawing stock -
MUUDETUD juunis Kõik õigused kaitstud WADA
1 Küsimus: Lõppkokkuvõttes vastutan mina kõige eest, mida alla neelan, süstin või manustan.vastus: Õige Seletus: Kõik sportlased peavad esitama ennetavaid küsimusi oma sportlaskarjääri ohtuseadmise vältimiseks.
SPORTLIK VABAVÕITLUS EESTIS
Valga Kaugõppegümnaasium SPORTLIK VABAVÕITLUS EESTIS Koostaja: Kaspar Kraav Juhendaja: Esta Mets Valga, 2012 SISUKORD SISSEJUHATUS... 3 1. SPORTLIKU VABAVÕITLUSE ALGUS... 4 2. SPORTLIK VABAVÕITLUS TÄNAPÄEVAL...
Talendi valik ja arendamine spordis
TARTU ÜLIKOOL Sporditeaduste ja füsioteraapia instituut Rait Rikberg Talendi valik ja arendamine spordis Talent identification and development in sport Bakalaureusetöö Kehalise kasvatuse ja spordi õppekava
Eesti Haigekassa analüüs ja hinnang ravijuhendile Eesti juhised südamehaigete taastusraviks
Eesti Haigekassa analüüs ja hinnang ravijuhendile Eesti juhised südamehaigete taastusraviks Taastusravi on südamehaigete kompleksse ravi osa, mille eesmärgiks on taastada haige võimalik potentsiaal füüsilises,
noorteseire aastaraamat ERIVAJADUSTEGA NOORED
noorteseire aastaraamat 2014 2015 ERIVAJADUSTEGA NOORED Koostanud ja toimetanud: SA Poliitikauuringute Keskus Praxis Tornimäe 5, 10145 Tallinn www.praxis.ee Keeletoimetamine: OÜ Päevakera Kujundus ja küljendus:
KEELEKÜMBLUSE KÄSIRAAMAT TALLINN
TALLINN 2005 SISUKORD Saateks... 3 Tänusõnad... 4 Maailma kogemus Teise keele kümblusprogrammid... 5 Loomine, rakendamine ja juhtimine Koordineerimiskeskuse vaatevinklist... 27 Direktori vaatevinklist:
TARTU ÜLIKOOLI VILJANDI KULTUURIAKADEEMIA Muusikaosakond Koolimuusika õppekava
TARTU ÜLIKOOLI VILJANDI KULTUURIAKADEEMIA Muusikaosakond Koolimuusika õppekava Margarita Minyaylo IDA- VIRUMAA MUUSIKAKOOLIDE SOLFEDŽOÕPETAJAD JA NENDE KASUTATAVAD ÕPPEMATERJALID 1. JA 2. KLASSIS AASTATEL
Tarkvaraprotsessi küpsuse hindamise ja arendamise võimalusi Capability Maturity Model i näitel
Tallinna Pedagoogikaülikool Matemaatika-Loodusteaduskond Informaatika õppetool Sander Zeemann Tarkvaraprotsessi küpsuse hindamise ja arendamise võimalusi Capability Maturity Model i näitel Proseminaritöö
Projekti TULUKE viis ellu Tartu Linnavalitsus
"Meie teadmised kooliarhitektuurist ja ruumikujunduse mõjust igapäevasele koolielule on siiani lünklikud, kuid viimase aja uurimused tõendavad, et füüsiline õppekeskkond võib tõepoolest mitmeti mõjutada
MINILASTEAED LÕVIMERI ARENGUKAVA
MINILASTEAED LÕVIMERI ARENGUKAVA 2012-2016 2 1 SISSEJUHATUS Lasteaia järjepideva arengu tagamiseks on koostatud Minilasteaed Lõvimerile arengukava aastateks 2012 2016. Arengukava on dokument, mis määrab
MAJANDUSAASTA ARUANNE
MAJANDUSAASTA ARUANNE 01.01.2013 31.12.2013 Aruandekohustuslase nimetus: HARIDUS- JA TEADUSMINISTEERIUM Registrikood: 70000740 Aadress: Munga 18, Tartu Telefon: 735 0222 Faks: 730 1080 E-post: Interneti
Eesti õhusaasteainete heitkogused aastatel
Eesti õhusaasteainete heitkogused aastatel 199-216 Tallinn 218 Eesti õhusaasteainete heitkogused aastatel 199-216 Andmeleht Pealkiri: Eesti õhusaasteainete heitkogused aastatel 199-216 Autorid: Natalija
Cold rolled narrow steel strip for heat treatment - Technical delivery conditions - Part 3: Steels for quenching and tempering
EESTI STANDARD EVS-EN 10132-3:2000 Cold rolled narrow steel strip for heat treatment - Technical delivery conditions - Part 3: Steels for quenching and tempering EESTI STANDARDIKESKUS EESTI STANDARDI EESSÕNA
Sokkia GSR 2700ISX vertikaalsed ja horisontaalsed mõõtmishälbed valitud maastikutingimustes
Tartu Ülikool Loodus- ja täppisteaduste valdkond Ökoloogia ja maateaduste instituut Geograafia osakond Bakalaureusetöö geograafias 12 EAP Sokkia GSR 2700ISX vertikaalsed ja horisontaalsed mõõtmishälbed
This document is a preview generated by EVS
EESTI STANDARD EVS-EN ISO 3675:2006 Toornafta ja vedelad naftaproduktid. Laboratoorne tiheduse määramine. Areomeetriline meetod (ISO 3675:1998) Crude petroleum and liquid petroleum products - Laboratory
Hiina elanike välisreisid (piiriületused) (miljonites) kõik piiriületused sh.hongkongi, Macausse, Taiwani sh. muudesse riikidesse
1 31 34 41 46 48 57 7 83 98 115 133 137 TURISM HIINAST EESTISSE HIINA ELANIKE VÄLISREISID Hiina elanike arv on 1,4 miljardit. Alates 212.aastast on Hiina maailma suurim turismiturg. 216.a. tegid Hiina
MAJANDUSAASTA ARUANNE
MAJANDUSAASTA ARUANNE 01.01.2012 31.12.2012 Aruandekohustuslase nimetus: HARIDUS- JA TEADUSMINISTEERIUM Registrikood: 70000740 Aadress: Munga 18, Tartu Telefon: 735 0222 Faks: 735 0250 E-post: Interneti
This document is a preview generated by EVS
EESTI STANDARD EVS-EN 12014-5:2000 Toiduained. Nitraadi- ja/või nitritisisalduse määramine. Osa 5: Ensümaatiline nitraadisisalduse määramine köögivilja sisaldavas imikuja väikelastetoidus Foodstuffs -
EESTI STANDARD EVS-EN 25199:1999. Tsentrifugaalpumpade tehnilised andmed. Klass II Technical specifications for centrifugal pumps - Class II
EESTI STANDARD EVS-EN 25199:1999 Tsentrifugaalpumpade tehnilised andmed. Klass II Technical specifications for centrifugal pumps - Class II EESTI STANDARDI EESSÕNA Käesolev Eesti standard EVS-EN 25199:1999
Meditsiinilised nõuanded Lühhikeses öppetuses
TARTU ÜLIKOOL Humanitaarteaduste ja kunstide valdkond Ajaloo ja arheoloogia instituut Üldajaloo osakond Anu Rae Meditsiinilised nõuanded Lühhikeses öppetuses Bakalaureusetöö Juhendaja: Marten Seppel, PhD
3. MAJANDUSSTATISTIKA
3. MAJANDUSSTATISTIKA Kirsti Kislenko, Ako Sauga Sissejuhatus Ühiskonna, majanduse ning keskkonna arengu kirjeldamiseks ja analüüsimiseks kasutatakse palju erinevaid arvandmeid statistikat. Oskus statistikat
KESKMOOTORIGA RALLIAUTO TAURIA PLASTKOORIKU RENOVEERIMINE
Erik Artjomenko KESKMOOTORIGA RALLIAUTO TAURIA PLASTKOORIKU RENOVEERIMINE LÕPUTÖÖ Tallinn 2017 Erik Artjomenko KESKMOOTORIGA RALLIAUTO TAURIA PLASTKOORIKU RENOVEERIMINE LÕPUTÖÖ Transporditeaduskond Autotehnika
Eesti NSV autoveondus Jõgeva Autobaasi näitel ( )
TARTU ÜLIKOOL Humanitaarteaduste ja kunstide valdkond Ajaloo ja arheoloogia instituut Eesti ajaloo osakond Eesti NSV autoveondus Jõgeva Autobaasi näitel (1952-91) Jens Raevald Bakalaureusetöö Juhendaja
Näärikuul on hea kokkuvõtteid teha
Nr. 186 Jaanuar 2014 Ja jälle on lasteaias poolaasta mööda saanud. Alanud aasta alguses on mahti aeg maha võtta ja heita pilk möödunule. Nagu paljudel eelmistel aastatel käib lasteaiaelu sama ringi pidi
Elektribusside laadimissüsteemide tasuvus- ja tundlikkusanalüüs
Tartu Linnavalitsus Elektribusside laadimissüsteemide tasuvus- ja tundlikkusanalüüs Rakendusuuring Mõnus Minek OÜ www.monusminek.ee Ahto Oja I ahto.oja@monusminek.ee Tauno Trink I tauno.trink@monusminek.ee
Tartu Ülikool Bioloogia-geograafiateaduskond Geograafia Instituut Loodusgeograafia ja maastikuökoloogia õppetool. Alar Teemusk
Tartu Ülikool Bioloogia-geograafiateaduskond Geograafia Instituut Loodusgeograafia ja maastikuökoloogia õppetool Alar Teemusk MURUKATUSE TEMPERATUURI REGULEERIMISE JA VEE KINNIPIDAMISE VÕIME EESTI KLIIMATINGIMUSTES
Sport. nr EESTI ELANIKKONNA KEHALINE AKTIIVSUS: SOOVITUSTE TÄITMINE JA SEOSED ÜLEKAALULISUSEGA
Liikumine Ja Sport nr 12 2016 URMAS SÕÕRUMAA SEAB SIHTE EELOLEVAKS NELJAKS AASTAKS MAIE TALI, EVE UNT EESTI ELANIKKONNA KEHALINE AKTIIVSUS: SOOVITUSTE TÄITMINE JA SEOSED ÜLEKAALULISUSEGA Heli Tooman, Heli
EESTI KÕRGKOOLIDE AASTA VILISTLASTE UURING. Lõpparuanne
EESTI KÕRGKOOLIDE 2012. AASTA VILISTLASTE UURING Lõpparuanne EESTI KÕRGKOOLIDE 2012. AASTA VILISTLASTE UURING Lõpparuanne Autorid: Mihkel Laan, Andres Kuusk, Herko Sunts, Jaan Urb Viitamine: Laan, M.,
Jaan Anveldi nimeline Tallinna I Internaatkool
Jaan Anveldi nimeline Tallinna I Internaatkool 1957-1968 Ajalugu, mõtteid ja meenutusi Tallinn 2015 Sisukord Alustuseks... 3 Internaatkoolid kui oma aja lapsed... 4 Internaatkoolide aeg saabub Eestisse...
NR 3 (163) VÄNDRA ALEVI JA VALLA AJALEHT 31. MÄRTS 2010
NR 3 (163) VÄNDRA ALEVI JA VALLA AJALEHT 31. MÄRTS 2010 Valla autasu,,aastate Tegu anti ansamblile,,sügislilled Virve Jürisson, Viivi Naser, Ilda Männik, Epp Kont, tagareas Ivi Evrecht, Aino Michelson,
TARTU ÜLIKOOL. Kehakultuuriteaduskond. Spordibioloogia ja füsioteraapia instituut. Liis Vasemägi
TARTU ÜLIKOOL Kehakultuuriteaduskond Spordibioloogia ja füsioteraapia instituut Liis Vasemägi ÜLEKOORMUSSÜNDROOMI ESINEMINE PROFESSIONAALSETEL SUUSA- KAHEVÕISTLEJATEL NING SEOS ERIALASPETSIIFILISE TREENINGUGA
Tähti Siinmaa LAPSEVANEMATE KAASAMINE KLASSIKLIIMA LOOMISESSE KIUSAMISEST VABAKS! METOODIKA NÄITEL
TALLINNA ÜLIKOOL Haridusteaduste Instituut Üldhariduse valdkond Tähti Siinmaa LAPSEVANEMATE KAASAMINE KLASSIKLIIMA LOOMISESSE KIUSAMISEST VABAKS! METOODIKA NÄITEL Magistritöö Juhendaja: lektor Sirje Piht
SADAMA VASTUVÕTUSEADMETE VÄIDETAVATEST PUUDUSTEST TEAVITAMISE VORM FORM FOR REPORTING ALLEGED INADEQUACIES OF PORT RECEPTION FACILITIES
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 29. juuli 2009. a määrus nr 78 Laevaheitmete ja lastijäätmete üleandmise ja vastuvõtmise korralduslikud nõuded Lisa 2 (majandus- ja kommunikatsiooniministri 04.märtsi
Nõukogude KOOL IS 6 3
Nõukogude KOOL IS 6 3 ' Kõigi maade proletaarlased, ühinege! ALATI JA KÕIGES ON LENIN MEIEGA Nõukogude KOOL Eesli NSV Haridusministeeriumi PEDAGOOGILINE AJAKIRI Nr. 4 aprill 1963. 22. aprillil möödub
Tartu Ülikooli AASTAARUANNE 2008
Tartu Ülikooli AASTAARUANNE 2008 Tartu Ülikooli AASTAARUANNE 2008 Tartu 2009 Tartu Ülikooli aastaaruanne 2008 Tartu Ülikool Ülikooli 18 50090 TARTU info@ut.ee www.ut.ee Toimetajad: Kristina Kurm, Karin
Bill Rogers. Käitumine klassiruumis. Tõhusa õpetamise, käitumisjuhtimise ja kolleegitoe käsiraamat
Bill Rogers Käitumine klassiruumis Tõhusa õpetamise, käitumisjuhtimise ja kolleegitoe käsiraamat 1 Bill Rogers 2011 Classroom Behaviour / Third Edition A Practical Guide to Effective Teaching, Behaviour
TALLINNA ÜLIKOOL Haapsalu Kolledž Liiklusohutus. Kristo Lensment SÄÄSTLIKU SÕIDUVIISI TEADLIKKUSE UURING Diplomitöö. Juhendaja: MA Heli Ainjärv
TALLINNA ÜLIKOOL Haapsalu Kolledž Liiklusohutus SÄÄSTLIKU SÕIDUVIISI TEADLIKKUSE UURING Diplomitöö Juhendaja: MA Heli Ainjärv Haapsalu 2016 TALLINNA ÜLIKOOL Haapsalu Kolledž Osakond: Liiklusohutuse osakond
TARTU ÜLIKOOL FILOSOOFIATEADUSKOND AJALOO JA ARHEOLOOGIA INSTITUUT. Airi Jegorov TÕRVA TANTSUMÄE MUINASLINNUS. Bakalaureusetöö
TARTU ÜLIKOOL FILOSOOFIATEADUSKOND AJALOO JA ARHEOLOOGIA INSTITUUT Airi Jegorov TÕRVA TANTSUMÄE MUINASLINNUS Bakalaureusetöö Juhendaja: vanemteadur Andres Tvauri Tartu 2013 SISUKORD SISSEJUHATUS... 4 1.
TREENERITE TASEMEKOOLITUS MAADLUS
TREENERITE TASEMEKOOLITUS MAADLUS 2007 Käesolev õpik on osa Eesti Olümpiakomitee projektist 1. 3. taseme treenerite kutsekvalifikatsioonisüsteemi ja sellele vastava koolitussüsteemi väljaarendamine. Projekti
Kodune biodiisli valmistamine ja kasutamine Uurimistöö
Saaremaa Ühisgümnaasium Kodune biodiisli valmistamine ja kasutamine Uurimistöö Autor: Meelis Reinumägi 12C Juhendaja: Diana Õun Kuressaare 2010 ANNOTATSIOON Saaremaa Ühisgümnaasium Töö pealkiri Kodune
EESTI STANDARD EVS-EN :2008
EESTI STANDARD EVS-EN 12393-1:2008 Mitterasvased toiduained. Mitme jäägi tekkimisega meetodid pestitsiidijääkide määramiseks gaasikromatograafia abil. Osa 1: Üldised seisukohad Foods of plant origin -
TÖÖSTUSLIKUST KANEPIST SOOJUSISOLATSIOONIMATERJALIDE OMADUSTE UURIMINE STUDYING CHARACTERISTICS OF THERMAL INSULATION MATERIALS FROM INDUSTRIAL HEMP
EESTI MAAÜLIKOOL Metsandus- ja maaehitusinstituut Denis Pappel TÖÖSTUSLIKUST KANEPIST SOOJUSISOLATSIOONIMATERJALIDE OMADUSTE UURIMINE STUDYING CHARACTERISTICS OF THERMAL INSULATION MATERIALS FROM INDUSTRIAL
Arvutiklassi broneerimise veebirakendus. Eesti koolidele. Tallinna Ülikool. Informaatika Instituut. Bakalaureusetöö. Autor: Raimo Virolainen
Tallinna Ülikool Informaatika Instituut Arvutiklassi broneerimise veebirakendus Eesti koolidele Bakalaureusetöö Autor: Raimo Virolainen Juhendaja: Mart Laanpere Autor:...... 2014 Juhendaja:...... 2014
This document is a preview generated by EVS
EESTI STANDARD EVS-EN 15210-1:2010 Tahked biokütused. Graanulite ja brikettide mehaanilise vastupidavuse määramine. Osa 1: Graanulid Solid biofuels - Determination of mechanical durability of pellets and
1(10) 1. Akrediteerimisulatus on: Accreditation scope is: Objekt Object. Metoodika Method. Mõõtühik Unit. Saadus Product. Mõõteulatus Range. Nr.
1(10) Nr. 1. Akrediteerimisulatus on: Accreditation scope is: Objekt Object Metoodika Method EESTI AKREDITEERIMISKESKUS LISA IsoTech OÜ laboratooriumi akrediteerimistunnistusele nr. L211 Saadus Product
Tartu Ülikooli Kliinikum Majandusaasta aruanne 2010
Tartu Ülikooli Kliinikum Majandusaasta aruanne 2010 Sihtasutuse Tartu Ülikooli Kliinikum põhitegevusalaks on statsionaarse ja ambulatoorse arstiabi ning muude tervishoiuteenuste osutamine ning koostöös
PÄIKESEELEKTRIJAAMADE TOOTLIKKUSE PROGNOOSIDE PAIKAPIDAVUS
Deve Andreson PÄIKESEELEKTRIJAAMADE TOOTLIKKUSE PROGNOOSIDE PAIKAPIDAVUS LÕPUTÖÖ Ringmajanduse ja tehnoloogia instituut Keskkonnatehnoloogia- ja juhtimise eriala Tallinn 2018 Mina, Deve Andreson, tõendan,
Jõuvõimed spordis ning makrotoitainete ja toidulisandite tähtsus jõutreeningule
TARTU ÜLIKOOL Spordipedagoogika ja treeningõpetuse instituut Ragne Amandus Jõuvõimed spordis ning makrotoitainete ja toidulisandite tähtsus jõutreeningule Bakalaureusetöö Kehalise kasvatuse ja spordi õppekava
Kliinikumi visioon on olla tõhusalt tegutsev, tõenduspõhisusest lähtuv euroopalik ülikoolihaigla, mis on tihedalt seotud teaduse ja innovatsiooniga.
Tegevusaruanne 2012 Üldandmed Kliinikumi visioon on olla tõhusalt tegutsev, tõenduspõhisusest lähtuv euroopalik ülikoolihaigla, mis on tihedalt seotud teaduse ja innovatsiooniga. Kliinikumi missioon on
MADALA TASEME JUHTKONTROLLERI ARENDUS ISEJUHTIVALE SÕIDUKILE
TALLINNA TEHNIKAÜLIKOOL Infotehnoloogia teaduskond Elvar Liiv 154089IASB MADALA TASEME JUHTKONTROLLERI ARENDUS ISEJUHTIVALE SÕIDUKILE Bakalaureusetöö Juhendaja: Mairo Leier Doktorikraad Tallinn 2018 Autorideklaratsioon
Efektiivne energiatootmine GE Jenbacher biogaasimootoritega
Efektiivne energiatootmine GE Jenbacher biogaasimootoritega Tiit Kollo Filter AS TEUK XI 12. november 2009 Tartu FILTER GE Jenbacher gaasimootorite autoriseeritud müüja ja hoolduspartner aastast 1998 Eesti,
This document is a preview generated by EVS
EESTI STANDARD EVS-EN 15694:2009 Agricultural tractors - Passenger seat - Requirements and test procedures EESTI STANDARDI EESSÕNA Käesolev Eesti standard EVS-EN 15694:2009 sisaldab Euroopa standardi EN
SPORTLASE KOKKUVÕTLIK JUHIS MAAILMA DOPINGUVASTANE AGENTUUR
SPORTLASE KOKKUVÕTLIK JUHIS MAAILMA DOPINGUVASTANE AGENTUUR PUBLISHED BY: World Anti-Doping Agency Stock Exchange Tower 800 Place Victoria (Suite 1700) Montreal, Quebec Canada H4Z 1B7 wada-ama.org +1 514
EESTI. rahvusvaheline konkurentsivõime AASTARAAMAT 2006
AASTARAAMAT 2006 EESTI rahvusvaheline konkurentsivõime konkurentsivõime 61 riigi ja majanduspiirkonna võrdluses ning olulised konkurentsiindikaatorid võrreldes teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega. EESTI
-40% * KANGADZUNGLIS ALLAHINDLUSED. 1. veebruaril KangaDzungel XXL-is, Tartu mnt 35 avatakse pidulikult PUDUPARADIIS. Palju uusi pärle, paelu, pitse
Reede 21.01.2011 nr 3 (1097) tasuta nädalaleht igal reedel www.linnaleht.ee L i n n a l e h e s t o n a l a t i k a s u ilm täna R 21.01 päeval 6... -1 öösel 7... -2 homme L 22.01 päeval 7... 0 öösel 12...
Lennunduse ja kosmonautika seeria. Peaga ja väikese tolerantsiga lõiketihvtid Aerospace series - Pins, shear, headed, close tolerance
EESTI STANDARD EVS-EN 2364:2000 Lennunduse ja kosmonautika seeria. Peaga ja väikese tolerantsiga lõiketihvtid - Pins, shear, headed, close tolerance EESTI STANDARDIKESKUS EESTI STANDARDI EESSÕNA Käesolev
EESTI JOUDLUS KONTROLLI AASTARAAMA. _... 19
EESTI VABARMGI TOUARETUSINSPTSIOON JOUDLUSKONTROLLI KESKUS EESTI JOUDLUS KONTROLLI AASTARAAMA. _...._.^ 9 RESULTS OF ANIMAL RECORDING IN ESTONIA 99-99 I- in KIRJASTUS c- I 0 c TARTU 995 Valjaandja I Issued
Mahu- ja kuluarvestus käsitöönduslikus palkehituses
113 Mahu- ja kuluarvestus käsitöönduslikus palkehituses Meinrad Rohner Resümee Kogenud palkehitaja Meinrad Rohner (Alppisalvos OY, Soome) tutvustab artiklis käsitööndusliku palkhoone mahu- ja kuluarvestuse
Koostas: Kadri Kõivumägi nakkushaiguste osakonna arst-õppejõud. Allkiri Ees- ja perekonnanimi Ametikoht kuupäev
Kinnitas: /allkirjastatud Mart Einasto juhatuse liige 11.12.2014 digitaalselt/ Koostas: Kadri Kõivumägi nakkushaiguste osakonna arst-õppejõud 29.11.2014 Allkiri Ees- ja perekonnanimi Ametikoht kuupäev
EESTI STANDARD EVS-EN 1975:2000
EESTI STANDARD EVS-EN 1975:2000 Transportable gas cylinders - Specification for the design and construction of refillable transportable seamless aluminium alloy gas cylinders of capacity from 0,5 l up
Kanepibetoonsegude tutvustus ja katsetamine Eesti kliimas
TARTU ÜLIKOOLI VILJANDI KULTUURIAKADEEMIA Rahvusliku käsitöö osakond Rahvusliku ehituse õppekava Markus Pau Kanepibetoonsegude tutvustus ja katsetamine Eesti kliimas Lõputöö Juhendaja: Laur Pihel Kaitsmisele
Telefonivõrgule juurdepääsu turu hindade analüüs. Sisukord. 1. Eesmärk ja ulatus. 2. Võimalikud konkurentsiprobleemid. Lisa 1
Konkurentsiameti 31. märtsi 2010. aasta Era- ja äriklientidele kindlaks määratud asukohas telefonivõrgule juurdepääsu turul märkimisväärse turujõuga ettevõtjaks tunnistamise otsuse Lisa 1 Telefonivõrgule
Laevamootorite tulevik Anders Toomus Osakonna juhatja AB Volvo Penta Service Communication
Laevamootorite tulevik Anders Toomus Osakonna juhatja AB Volvo Penta Service Communication Volvo Penta Dept. CB22400 Service Communication AT 1 2014-07-28 Volvo Group Organization Group Trucks Sales &
Eesti raadioamatööride 47. suvine kokkutulek Kaisma Suurjärvel TÄNA LEHES:
Nr. 1/57 juuni 2010 TÄNA LEHES: Eesti raadioamatööride 47. suvine kokkutulek Kaisma Suurjärvel Suvised sündmused ja üritused 50 aastat raadioamatörismi algusest Viljandimaal Meenutus eelmisest aastast
Geograafilise päritolu ennustamine geeniekspressiooni ja geneetilise varieeruvuse abil
TARTU ÜLIKOOL MATEMAATIKA-INFORMAATIKATEADUSKOND Arvutiteaduse instituut Informaatika õppekava Madis Kaasik Geograafilise päritolu ennustamine geeniekspressiooni ja geneetilise varieeruvuse abil Bakalaureusetöö
Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused Taktika õppetool
Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused Taktika õppetool ARVO KALJAPULK 7. põhikursus PATALJONILUURERÜHM Lõputöö Juhendajad: major Martin Herem kapten Aivar Kasvand Tartu 2006 1 REFERAAT Töö autor: Arvo Kaljapulk
TALLINNA TEHNIKAÜLIKOOL Mehaanikateaduskond Soojustehnika instituut Soojusenergeetika õppetool
TALLINNA TEHNIKAÜLIKOOL Mehaanikateaduskond Soojustehnika instituut Soojusenergeetika õppetool Ando Leppiman TUULEGENERAATORITE ELEKTRI SOBIVUSEST EESTI ELEKTRISÜSTEEMI Bakalaureuseõppe lõputöö Instituudi
B 90 R Adv DOSE Bp Pack
B 90 R R Adv Bp Pack akutoitel pealistutav põrandapesumasin on kompaktne, mitmekülgne, sellel on suurema mahutavusega paak, reguleeritav töölaius (55-75 cm) ja FACT-tehnoloogia. Mudelil Advance on juhtpaneel,
Vaheseinte ehitamine, kasutades helineelduvaid kivivillaplaate
Vaheseinte ehitamine, kasutades helineelduvaid kivivillaplaate Heliisolatsioon Heli on mehaaniline õhu lainetus, mis satub vibratsioonina inimese kõrva. Heli tekitab mistahes vibreeriv keha. Müra on korrapäratu
This document is a preview generated by EVS
EESTI STANDARD EVS-EN 12953-6:2011 Trummelkatlad. Osa 6: Nõuded katla seadmestikule Shell boilers - Part 6: Requirements for equipment for the boiler EESTI STANDARDI EESSÕNA Käesolev Eesti standard EVS-EN
Kallis lugeja. SAPARDile joon alla, uued toetused tulekul. Valmisid veisepassid ja põldude kaardid
Kallis lugeja Aastal 2003. menetles PRIA kokku 23 erinevat toetust kogusummas 1,1 miljardit krooni. Aasta jooksul esitati PRIA-le üle 21 000 toetustaotluse, millest 95% rahuldati. Eelmise aastaga võrreldes